Kuukausi: toukokuu 2019
EMKR:n uuden toimintaohjelman 2021–2027 valmistelutilaisuuksien materiaalit
Touko-kesäkuussa järjestetään Euroopan meri- ja kalatalousrahaston uuden toimintaohjelman valmistelutilaisuudet. Jo pidetyissä Jyväskylän ja Helsingin tilaisuuksissa käytiin läpi kalatalouden tilannetta, nykyistä toimintakautta ja kuultiin ajatuksia seuraavaa kautta varten.
Puheenvuorot ja materiaalit:
Jari Setälä, Luonnonvarakeskus: Kalatalouden nykytila Suomessa
Kalatalouden nykytila Lappi – Kainuu
Okku Kalliokoski, ELY-keskus: Uuden kauden valmistelun tilanne
Ville Turta, ELY-keskus: Nykyisen ohjelmakauden toteutuminen
![](https://merijakalatalous.fi/wp-content/uploads/Jari-Setala-kalatalouden-nykytilanne-Suomessa-300x225.jpeg)
![](https://merijakalatalous.fi/wp-content/uploads/Janne-Ruokolainen-esittelee-tulevaisuuden-toiveita-300x212.jpeg)
Rajavartiolaitos: Lohenkalastuksen valvonta alkaa Pohjanlahdella
Lohenkalastuksen valvonta alkaa Pohjanlahdella
Varsinais-Suomen ely-keskuksen kalastuksen valvonta ja Rajavartiolaitokseen kuuluva Länsi-Suomen merivartiosto aloittavat lohenkalastuksen valvonnan Pohjanlahdella. Valvonta käynnistyy Selkämereltä. Valvonnan painopiste siirtyy lohen vaelluksen mukaan kohti pohjoista, ensin Merenkurkkuun ja sen jälkeen Perämerelle. Yhteisvalvonnoissa ovat mukana Rauman, Porin, Vallgrundin, Kokkolan ja Virpiniemen merivartioasemat.
Manner-Suomen lohikiintiö Itämeren pääaltaalla ja Pohjanlahdella on noin 24 000 lohta. Luonnonvarakeskuksen mukaan vapaa-ajan kalastuksen lohisaalis oli vuonna 2016 Selkämereltä, Merenkurkusta ja Perämereltä yhteensä 61 tonnia.
Lohenkalastuksen valvonta kohdistuu ensisijaisesti kaupallisen kalastukseen, mutta myös vapaa-ajan kalastusta valvotaan. Painopisteenä ovat lohenkalastuksen yleiskiellon noudattaminen, isorysien pyyntiin asettamisajankohdat, valikointikielto ja kaupallisten kalastajien lohien merkitsemismääräysten noudattaminen. Myös pyyntimitat, pyydysten lainmukainen merkintä ja kalastusluvat ovat tarkastuksen kohteena. EU:n YKP-lainsäädännön alaiset kaupallista kalastusta koskevat rikkomusepäilyt viedään EU-seuraamusmenettelyyn Ruokavirastoon ja muiden rikkomusepäilyjen osalta tutkintaan poliisille.
Lohta koskee tulevana sesonkina myös kansallisen kalastuslain menettämisseuraamus: tiettyjen uhanalaisiin ja taantuneisiin kalalajeihin kohdistuvien kalastusrikosten ja -rikkomusten yhteydessä voidaan tuomita valtiolle menetettäväksi se arvo, joka kalalla on lajinsa edustajana. Itämeren luonnonlohen (rasvaevällinen) arvo on 3470 € ja istutetun (rasvaevättömän) lohen 170 €.
Kuva: Varsinais-Suomen ely-keskus
Rajavartiolaitoksen vartiolaiva Uisko osallistuu lohenkalastuksen yhteisvalvontaan kesäkuussa ja sen toiminnan painopiste on Pori – Kokkola välisellä merialueella. Lisäksi Rajavartiolaitokselta osallistuu Dornier 228 valvontalentokone.
Kuva: Rajavartiolaitos
Lisätietoja antavat
Varsinais-Suomen ELY-keskus: kalastusmestari Aki Koskinen (Selkämeri) +358 295 023 025, aki.koskinen(at)ely-keskus.fi Kalastusmestari Lars Sundqvist (Merenkurkku, Perämeri) +358 295 028 628
, lars.sundqvist(at)ely-keskus.fi
Rajavartiolaitos:
kapteeniluutnantti Jani Isometsä +358295 427 012, jani.isometsa(at)raja.fi
Kalankasvatuksen skenaariot merialueella -työpajat
KALANKASVATUKSEN SKENAARIOT MERIALUEELLA -työpajat
Kansallisen vesiviljelystrategian tavoitteena on lisätä kotimaista kalankasvatusta. Kalankasvatus on tärkeä teema myös merialuesuunnittelussa. Skenaariotyössä kootaan eri sidosryhmien näkemyksiä uusien kalankasvatuslaitosten tarpeesta ja sijoittamisesta Manner-Suomen merialueille.
Luonnonvarakeskus järjestää alueellisten tulevaisuustyöpajojen yhteydessä merialuesuunnittelutilaisuuksia:
ALUEELLISET TULEVAISUUSTYÖPAJAT KALANKASVATUKSEN SKENAARIOT MERIALUEELLA -työpajat
Kokkola 24.5. klo 10−13, Chydenius-keskus, Talonpojankatu 2B 13.30−15.00
Kotka 27.5. klo 12−15.30, Höyrynpanimo, Metsontie 41 09.30−11.00
Pori 6.6. klo 9−12, Porin yliopistokeskus, Pohjoisranta 11A 12.30−14.00
KALANKASVATUKSEN SKENAARIOT MERIALUEELLA -työpajan sisältö
1) Esitellään erilaisia skenaarioita kalankasvatuksen kansallisesta ja alueellisesta sijoittumisesta eri tuotantomäärillä sekä eri vaihtoehtojen taloudelliset ja ympäristövaikutukset työpajaa koskevalla merialuesuunnittelualueella. Skenaarioiden valmistelussa on hyödynnetty kalankasvatuksen sijainninohjaukseen suunniteltua FINFARMGIS- työkalua. 30 min
2) Osallistujat ottavat kyselylomakkeen avulla (halutessaan nimettömästi) kantaa kalankasvatuksen alueellisiin tuotantomääriin, näiden vaikutuksiin ja kalankasvatuslaitosten mahdollisiin sijaintivaihtoehtoihin oman asiantuntemuksensa perusteella. 30 min
3) Esitetään yhteenveto suunnittelualueen mahdollisista tuotantomääristä ja niiden vaikutusarviointi osallistujien esittämien kannanottojen pohjalta.
30 min
Tilaisuuksien jälkeen skenaariosuunnitteluun ja kommentoitiin voi osallistua 15.6.2019 asti myös verkossa.
TYÖPAJATYÖSKENTELYN TULOKSIA HYÖDYNNETÄÄN:
1) kun arvioidaan alueellisia erityispiirteitä kalankasvatuslaitosten sijainnin suunnittelussa.
2) kun arvioidaan alueellista ja kansallista tuotantopotentiaalia eri näkökulmista muu vesialueen käyttö huomioiden, sekä
3) kun priorisoidaan parhaita alueita esimerkiksi Kalavaltio-hankkeeseen, jossa etsitään uusia kalankasvatukseen soveltuvia alueita valtion vesialueille.
Lisäksi tietoa voidaan hyödyntää muun muassa maakunnallisessa ja kunnallisessa kaavoituksessa ja merialuesuunnittelutyössä.
Ilmoittaudu tilaisuuteen alla olevasta linkistä: https://www.lyyti.fi/reg/Kalankasvatuksen_skenaariot_merialueella_tyopajat_3724
Lähde: https://www.kalankasvatus.fi/kalankasvatuksen-skenaariot-merialueella/
Kuhan alamitan muutosten vaikutuksia tutkiva hanke käynnistyy
Alamitan noston vaikutus kaupallisten kalastajien kuhasaaliisiin ja kuhakantaan Saaristomerellä -hanke on käynnistynyt ja kestää vuoden 2020 loppuun asti. Tavoitteena on saada selville kuhan alamitan noston vaikutukset kaupallisille kalastajille sekä kuhakannalle
Hanke on osa toimenpidettä Kestävä kalastus – Tutkijoiden ja kalastajien kumppanuus (art. 28; art. 44.3). Mukaan tulevat ammattikalastajat sitoutuvat tekemään viikkokohtaisen kirjanpidon kalastuksestaan ohjeiden mukaisesti korvausta vastaan. Tiedon avulla seurataan muutoksia ammattikalastajien saaliin määrässä ja kokojakaumassa, sekä kuhakannan runsaudessa ja rakenteessa verrattuna Luken aikaisempiin havaintoihin. Näin voidaan arvioida alamittamuutoksen vaikutus saataviin kuhasaaliisiin ja miten muutos vaikuttaa alueen kuhakannan runsauteen ja rakenteeseen.
Saaristomerellä hankkeeseen mukaan voivat liittyä vähintään 1000 kg/v kuhaa ammatikseen vuonna 2018 kalastaneet, muilla merialueilla vaaditaan vähintään 2000 kg kuhasaalis. Hankkeeseen voi liittyä mukaan 30.6.2019 asti.
Lisätietoa hankkeesta:
Mikko Olin, Luonnonvarakeskus
p. 050 5170141, mikko.olin@luke.fi
Hanke on Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) rahoittama.
Heinolaan Manner-Suomen suurin kalankasvatuslaitos
Stora Enson entiseen aaltopahvitehtaaseen suunnitellaan uutta kiertovesilaitosta.
Tiedote 8.5.2019
Stora Enson entiseen aaltopahvitehtaaseen suunnitellaan 15 miljoonan euron kalankasvatuslaitosta
Suomalainen sijoittajaryhmä aikoo investoida 15 miljoonaa euroa kotimaisen kalan kiertovesikasvatuslaitokseen. Sijoittajat ovat ostaneet tätä tarkoitusta varten Stora Enson entisen aaltopahvitehtaan Heinolan Sahanniemessä. Kiinteistöön rakennetaan moderni kirjolohikasvattamo. Täydessä tuotantovaiheessa laitos työllistää yli 50 henkilöä.
Kiertovesikasvatus on maalla tapahtuvaa laitoskasvatusta. Kalat kasvavat tehdaskiinteistöön rakennettavissa suurissa altaissa. Kasvattamolle rakennetaan oma vedenpuhdistamo, jonka avulla varmistetaan, ettei ympäristölle aiheudu toiminnasta haittaa.
”Kalankasvatuslaitos on huolella mietitty hanke, joka sopii mainiosti Heinolan strategiaan, hyödyntää alueemme vahvuuksia ja lisää alueen elinvoimaisuutta. On hienoa, että tyhjillään ollut tehdaskiinteistö saadaan uuteen innovatiiviseen käyttöön, jossa hyödynnetään teknologiaa ympäristöystävällisemmän proteiinituotannon lisäämiseksi. Kaupunki suhtautuu hankkeeseen erittäin myönteisesti ja tukee osaltaan sen etenemistä seuraavissa vaiheissa”, Heinolan kaupunginjohtaja Jari Parkkonen sanoo.
”Neuvottelut Stora Enson kanssa etenivät nopeasti. Kalankasvatuslaitos tuo seudulle uutta liiketoimintaa vastuullisella ja ekologisesti kestävällä tavalla”, hankejohtaja Markus Lindberg sanoo.
Kestävästi kasvatetulle kotimaiselle kalalle on suuri kysyntä. Kotimainen kasvatettu kala on esimerkiksi WWF:n kuluttajan kalaoppaan suosittelema kala. Ruoantuotanto on suurten muutosten äärellä, ja kasvatetulla kotimaisella kalalla on siinä merkittävä rooli.
”Investointi kalankasvatuslaitokseen on hyvä uutinen niin alueen elinvoiman ja työllisyyden kuin laajemmin sinisen biotalouden kannalta. Sinisen biotalouden painopistealueet perustuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin. Suomi voi tarjota näihin haasteisiin kilpailukykyisiä ratkaisuja, kun julkinen ja yksityinen sektori tekevät tavoitteellista yhteistyötä”, sanoo johtaja Jarmo Paukku Hämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta.
Ensimmäisessä vaiheessa laitoksen suunniteltu tuotanto on noin miljoona kiloa vuodessa. Tulevaisuudessa tuotanto on mahdollista nostaa kolmeen miljoonaan kiloon vuodessa ja laajentaa useampaan kalalajiin. Tuotannon kasvu toteutetaan vaiheittain riippuen markkinakysynnästä. Investoinnilla on alueelle myös merkittäviä kerrannaisvaikutuksia esimerkiksi kalatuotteiden jatkojalostuksen osalta.
”Suomeen tarvitaan tämän kaltaisia hankkeita. Valtion tavoitteena on kolminkertaistaa Manner-Suomen vesiviljelytuotanto 20 miljoonaan kiloon vuoteen 2022 mennessä. Heinolan laitoksella on tässä tärkeä rooli”, maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies Timo Halonen toteaa.
Hankkeen taustalla on kotimaisen sijoittajaryhmän kattava selvitystyö kiertovesikasvatuslaitoksen toiminnan käynnistämisestä ja kehittämisestä. Ryhmä koostuu yksittäisistä suomalaisista sijoittajista ja perheyhtiöistä, joilla on myös hankkeessa tarvittavaa tietotaitoa. Alkuvaiheen selvitystyössä sijoittajaryhmän kumppanina on toiminut HTM Yhtiöt.
Sahanniemen tehdaskiinteistössä on kalankasvattamolle varattuna yli 25 000 neliömetriä. Uutta liiketoimintaa puoltavat hyvä infrastruktuuri, alueen laadukas viileä vesi sekä Heinolan keskeinen logistinen sijainti.
”Kalankasvatus on investointi tulevaisuuteen. Se on yksi kestävimpiä proteiinituotannon muotoja ja auttaa vähentämään tuontikalan osuutta. Se on vastuullista ruoantuotantoa”, Lindberg toteaa.
Lisätietoja: Markus Lindberg, hankejohtaja, p. 0400 440 290
Pohjois-Lappiin houkutellaan lisää kaupallisia kalastajia videoiden avulla
Saamelaisalueen koulutuskeskus on toteuttanut vuoden mittaisen hankkeen, jossa tuotettiin kuusi videota Inarijärven sekä Sodankylän tekojärvien kaupallisesta kalastuksesta. Hankkeen ovat rahoittaneet Euroopan meri- ja kalatalousrahasto Lapin kalatalouden toimintaryhmän kiintiöstä, sekä Inarin ja Sodankylän kunnat. Nyt videot ovat kaikkien katsottavissa YouTubessa.
Videot esittelevät siian kalastusta Inarijärvellä sekä sulan veden aikaan että jään alta eri menetelmillä. Lokan tekojärvellä kuvatut videot kertovat hauen vannerysäpyynnistä sekä ahvenen katiskapyynnistä kesällä, ja mateen rysäkalastuksesta talvella. Lisäksi yksi video opastaa kalojen käsittelyyn kalahallissa.
Hankeidean takana oli tilanne, jossa kalan kysyntä on hyvä, mutta kalastajakunta ikääntyy. Kalan ostajia ovat mm. tukkuliikkeet sekä ravintolat, joissa moni matkailija pääsee ensimmäistä kertaa maistamaan pohjoisen kalaa.
Jotta kalastajia saataisiin lisää, haluttiin käytännönläheisiä, kalastuksesta todenmukaisen kuvan antavia videoita kiinnostuneille nähtäviksi. Videot toimivat myös Saamelaisalueen koulutuskeskuksen luontoalan opetuksessa oppimateriaalina.
Ensimmäinen video julkaistiin syyskuussa 2018 ja viimeinen maaliskuun lopussa tänä vuonna. Huhtikuun 2019 loppupuolella kahta näistä videoista on katsottu jo 36 000 kertaa. Tästä voidaan päätellä, että hankkeella on ollut todellinen tarve.
Toiveet ovat korkealla: videot varmasti auttavat kalastusta ammatiksi mieliviä suunnitelmissaan eteenpäin. Ja ostajat saavat edelleen lautasilleen pohjoisen puhtaista vesistä pyydettyjä kaloja.
Hankevetäjä Virpi Jääskö (30.4.2019 saakka)
Linkit videoihin:
Inarijärvi:
Siikaa loukulla
Siian verkkokalastus
Siikaa jään alta
Lokan tekojärvi:
Haukea vannerysällä ja ahventa katiskalla
Mateen talvipyynti Lokalla
Kalojen käsittelyä kalahalleissa
Lisätietoja kaupallisesta kalastuksesta: elinkeinokalatalouden koordinaattori Markku Ahonen, etunimi.sukunimill.fi, puh. 040 704 6094